- Objavljeno: 14.09.2017.
Slovenski suvlasnik nuklearke Krško za gradnju drugog bloka
![](/UserDocsImages/slike/naslovna-vijesti.jpg?preset=glavniSlider)
Dozvola za rad nuklearke „Krško“ nedavno je produljena do 2043. godine, a tvrtka „Gen energija“ koja upravlja 50-postotnim vlasničkim udjelom Slovenije zauzima se za gradnju jačeg drugog bloka radi osiguranja održive energetske sigurnosti Slovenije, ali i Hrvatske, čemu se protive neke nevladine i ekološke organizacije, piše ljubljanski "Dnevnik".
U „Greenpeaceu Slovenija“ ocjenjuju kako je o oslanjanju na nuklearnu energiju iz Krškog, kao održiv i jeftin energetski potencijal, moguće govoriti samo zato jer njeni vlasnici u cijenu struje ne uračunavaju dovoljan udio za njenu razgradnju nakon što prestane djelovati i zagovaraju strategiju oslanjanja na obnovljive i alternativne izvore energije.
"Kada bi „Gen energija“ plaćala pošten udio za buduću razgradnju i za pohranjivanje nuklearnog otpada, tada ne bi mogli govoriti o jeftinoj energiji iz Krškog", izjavila je za "Dnevnik" Katja Huš iz Greenpeacea.
Iako gradnja drugog bloka nuklearke u Krškom još nije predviđena nijednom službenom ispravom, direktor „Gen energije“ Martin Tovšak je rekao kako o tome već danas treba razmišljati te je stoga vlasnik slovenske polovine nuklearke za studije o isplativosti gradnje drugog bloka potrošio 14 milijuna eura u zadnjih 11 godina. Drugi blok nuklearke „Krško“ (NEK2), snage 1.200 megavata, pokrio bi dugoročno i održivo prosječne energetske potrebe Slovenije ako bi se te potrebe uskladile s potrebama Hrvatske, Austrije ili Italije, istaknuo je Martin Novšak, direktor Gen energije.
Njihove studije pokazuju kako bi gradnja i postavljanje drugog bloka na sadašnjoj lokaciji trajali oko deset godina, a cijena bi bila od 3,5 do 5 milijardi eura. Pri sadašnjim razmjerno niskim cijenama struje, nuklearka „Krško“ donijela bi vlasnicima „Gen energiji“ i HEP-u tijekom 20 godina produljenog rada dvije milijarde eura dodane vrijednosti, dok bi nova nuklearka, koja bi imala veću snagu, u istom razdoblju Sloveniji i Hrvatskoj donijela barem četiri milijarde eura te bi njena gradnja bila ekonomski isplativa, drže u „Gen energiji“.