- Objavljeno: 26.06.2017.
O uključivanju hrvatskih proizvoda s oznakom zemljopisnog podrijetla u trgovinske sporazume EU i drugih zemalja
![](/UserDocsImages/slike/naslovna-vijesti.jpg?preset=glavniSlider)
Europska unija u pregovorima s Kinom traži zaštitu za 260 proizvoda sa zaštićenim oznakama zemljopisnog podrijetla te 300 njih za zajedničko tržište Južne Amerike (Mercosur).
Hrvatska zastupnica u Europskom parlamentu Marijana Petir pitala je Europsku komisiju o razlozima zbog kojih u trgovinskim sporazumima s neeuropskim zemljama, kao što su Kanada, SAD, Kina, zemlje Mercosura itd., nisu uključeni hrvatski proizvodi sa zaštićenim oznakama zemljopisnog podrijetla, priopćeno je iz ureda zastupnice Petir.
John Clark iz Opće uprave za poljoprivredu u Europskoj komisiji u svom je odgovoru naveo kako su neki popisi izrađivani prije ulaska Hrvatske u Europsku uniju, no naglašava kako Europska komisija potiče Hrvatsku da predloži imena proizvoda koji bi ušli na popise u okviru različitih trgovinskih ugovora (FTA).
Clark napominje da popis sastavlja Odbor za trgovinsku politiku (TPC) u dogovoru s državama članicama te je stoga na Hrvatskoj i njezinom predstavniku u tom odboru da zatraži uključivanje hrvatskih proizvoda na popis.
Clark napominje kako su u tijeku pregovori oko nekih sporazuma za koje se predlaže da se uključe hrvatski proizvodi s oznakama zemljopisnog podrijetla, poput Baranjskog kulena, Istarskog, Dalmatinskog, Drniškog i Krčkog pršuta (sporazum sa SAD-om, Meksikom i Južnom Amerikom (Mercosur), vino Dingač (Meksiko i Južna Amerika, Indonezija i Vijetnam). Za sporazum s Indonezijom osim Baranjskoga kulena, Dalmatinskoga pršuta i Dingača predloženi su i Lički krumpir te Neretvanska mandarina.
Dodaje i to da s raznim zemljama postoje i zasebni sporazumi o vinima, primjerice s Australijom, SAD-om i Kanadom te je u njih moguće uključiti i hrvatska vina. Postoji i niz sporazuma sa susjednim zemljama, poput Švicarske, Ukrajine, Gruzije i ostalih koje štite sve europske proizvode sa zemljopisnim podrijetlom, što uključuje i one hrvatske, stoji u odgovoru Europske komisije hrvatskoj zastupnici u Europskom parlamentu Marijani Petir.
Hrvatska trenutačno ima sedam proizvoda zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla (ZOZP) registriranih na EU razini. Zahtjevi su podneseni za „Međimursko meso 'z tiblice“ i „Ličku janjetinu“, a „Slavonski kulen/Slavonski kulin“ je u procesu odobrenja, odnosno imaju status prijelazne nacionalne zaštite. Također, osam je proizvoda zaštićeno oznakom izvornosti (ZOI) na EU razini. Zahtjevi su podneseni za „Pašku sol“ i „Slavonski med“ dok „Varaždinsko zelje“ i „Istarsko ekstra djevičansko maslinovo ulje“ čekaju završetak postupka i odluku Europske komisije, navodi se u priopćenju.
(Hina)